Hr Andrus Ansip
Peaminister

24. aprill, 2013

Koopia: hr Juhan Parts, Majandus- ja Kommunikatsiooniminister
Pr Keit Pentus-Rosimannus, Keskkonnaminister
Hr Jürgen Ligi, Rahandusminister
Hr Helir-Valdor Seeder, Põllumajandusminister

Taastuvenergia väikelahenduste toetamisest EL 2014-2020 a. finantsraamistikust										
Austatud Peaminister!

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Keskkonnaministeeriumi ametnike kinnitusel ei kavatse Eesti riik suunata  Euroopa Liidu 2014-2020 finantsvahenditest sentigi taastuvenergia väikelahenduste (väiketuulikud, päikesepaneelid, päikesekollektorid jms.) edendamiseks. Palume teilt selle seisukoha ümbervaatamist järgmistel põhjustel:

•	Üheks Eesti prioriteediks EL 2014-2020 a vahendite. planeerimisel on „Puhas ja mitmekesine looduskeskkond ning loodusressursside tõhus kasutus“. Ometigi tekib rõhuv enamus Eesti kahjulikust keskkonnamõjust põlevkivienergeetikast. Kui me tahame puhtamat keskkonda, siis tuleb põlevkivi osakaalu aga energiamajanduses vähendada.
•	6.oktoobril 2011 Euroopa Komisjoni poolt esitletud EL Ühtekuuluvuspoliitika 2014-2020 ettepanekutes on Eestile seatud prioriteediks 50% ulatuses fikseerida kulutused energiatõhususe meetmetesse, taastuvate energiaallikate investeeringutesse, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete arendamisse, innovatsiooni ja teadusesse. Komisjoni seatud eesmärk ei kajastu hetkel vähemalt taastuvenergia osas kuidagigi kavandatavate meetmete valikus.
•	Energeetika väikelahenduste rakendamine on oluline kodukulude kontekstis. Just taastuvenergia kasutuselevõtmine on lisaks energiasäästumeetmetele paljudele majapidamistele parimaks viisiks käesoleval aastal hüppeliselt kasvanud kodukulud kontrolli alla saada. Lokaalsete taastuvenergia soojuslahenduste toetamisel peab silmas pidama ka erinevate toetusmeetmete kooskõla, vältimaks olukordi, kus samaaegselt ja samas piirkonnas panustatakse kaugkütte ja lokaalkütte edendamisse. Vastavat ülisuurt huvi Eestis näitas ka KredExi kaudu eratarbijatele suunatud väike-taastuvenergia toetusskeem, kus loetud tundidega ületas taotluste arv jagatavate vahendite hulga. 
•	EL finantsvahendite kasutamisega taastuvenergeetika edendamiseks oleks võimalik vähendada taastuvenergia tasu maksmisest tulenevat hinnasurvet elektritarbijale.
•	Liikumisel hajutatud energiatootmise suunas on veel mitmeid eeliseid. Näiteks kohalike energiaallikate kasutamine, suurem kohalik energiavarustuse kindlus, lühemad energia transpordivahemaad ning vähenenud energia ülekandekaod. Samuti tugevdab selline hajutamine kohapeal sissetulekuallikate ja töökohtade loomise abil ühiskonna arengut ja ühtekuuluvust. 
•	Mikro- ja pisitootmisseadmete laialdasema kasutuselevõtmise vajadus tuleneb otseselt ka kehtivast EL õigusest. TTÜ andmetel pole EL hoonete energiatõhususe direktiivi 2010/31/EL nõudeid taastuvenergia väikelahendusteta võimalik täita. Alates 9.01.2013 a. tuleb kõikide uute hoonete puhul kaaluda taastuvenergia väikelahenduste rakendamist. Ka olemasolevate hoonete olulisel rekonstrueerimisel peab Eesti riik julgustama nende seadmete rakendamist.
•	Energiatõhususe Direktiivi järgi rakenduvad liginullenergiahoone nõuded 2018. aastal avaliku sektori uutele hoonetele ning 2020. aastal kõikidele uutele hoonetele, mis tähendab, et uusi hooneid saab ehitada vaid siis kui kasutatakse kohapeal või lähiümbruses taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat. Väikelahenduste on ülimalt keeruline täita ka EL energiatõhususe direktiivi 2012/27/EL nõudeid.

Aastatel 2007-2013 a. on Eesti kõige vähem EL eurorahasid taastuvenergiasse suunanud EL liikmesriik. Kui Valitsus oma kavadega muutmata kujul edasi läheb, jääb Eesti ka uuel perioodil punase laterna rolli.

Selleks, et näiteks eelarveperioodil 2014-2020 toetada vähemalt 1% ehk 2000 väikeelamut taastuvenergia seadmete ostmisel peaks riik toetama taastuvenergia seadmete ostmist 20 miljoni euroga, mis teeb iga-aastaseks toetussummaks 2,8 miljonit. Kutsume teid üles leidma vahendeid taastuvenergia väikelahenduste investeeringute toetamiseks.

Lugupidamisega,

Frank Õim, OÜ Altius Energia tegevjuht
Peep Pobul, Ecoproject OÜ
Tuuliki Kasonen, Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon
Rein Pinn, Eesti Päikeseenergia Assotsatsiooni esimees
Viido Polikarpus, OÜ Energy Smart
Anti Tiik, OÜ Bakeri 
Andres Meesak, tegutsev mikrotootja
Mikk Saar, OÜ Energiapartner tegevjuht
Raul Potisepp, Eesti Taastuvenergia Koja projektijuht
Rene Tammist	, Eesti Taastuvenergia Koja juhataja