Ülevaade
Vabariigi Valitsuse ja kodanikeühenduste esindajate ühiskomisjoni tööst Eesti kodanikuühiskonna arengukontseptsiooni rakendamisel
august 2004 – mai 2005

Sissejuhatus

Käeolev ülevaade on esitatud Vabariigi Valitsuse ja kodanikeühenduste esindajate ühiskomisjoni tööst ning tulemustest perioodi august 2004 – mai 2005 osas. Vabariigi Valitsuse ja kodanikeühenduste esindajate ühiskomisjon (komisjon) moodustati Vabariigi Valitsuse 9.oktoobri 2003.aasta korraldusega nr 658-k  kodanikuühiskonna arengukontseptsiooni (kontseptsioon) rakendamise tegevuskavade ettevalmistamise, elluviimise ja täitmise hindamise süsteemi käivitamiseks. 

Komisjoni moodustavad 14 valdkondlike kodanikeühenduste katusorganisatsioonide ning 15 avaliku  sektori esindajat. Komisjoni tööd juhib regionaalmister ning koordineerimise tagab siseministeerium. Komisjoni töökord näeb ette oma tööst ülevaate koondamist 15.maiks ning selle esitamist Vabariigi Valitsusele iga aasta 1.juuniks. 

2004.aastal vormistati valitsusele esitatav ülevaade tegevuskava vormis, mis sai 12.08.2004 toimunud Vabariigi Valitsuse istungil põhimõttelise heakskiidu. Komisjoni 2004-2005 aasta töökorralduse aluseks on olnud tegevuskavajärgsete eesmärkide täitmine ning selleks  vajalike tegevuste elluviimine. 

Kontseptsiooni rakendamise protsess ning tegevuskava on seotud ja kooskõlas Euroopa Komisjoni Valges Raamatus Euroopa Valitsemise kohta (White Paper: European Governance COM(2001) 428, July 2001) toodud hea valitsemise põhimõtete ning dokumendis esitatud ettepanekutega. Teiseks on algatatud ning jätkuvad tegevused seotud Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitusega nr 19 (Recommendation Rec(2001) 19 of the Committee of Ministers to member states on participation of citizens in local public life).   

I ÜLEVAADE KOMISJONI TÖÖST ARUANDEPERIOODIL

1. Komisjoni koosseis ja töökorraldus
Komisjoni koosseis on aasta jooksul suurenenud: 2004.aasta sügisperioodil liitus komisjoni tööga Riigikantselei, võttes enda kanda kaasamise temaatikaga seonduvate tegevuste  eestvedamise. Oma esindajad vahetasid välja justiitsministeerium, haridus- ja teadusministeerium, rahandusministeerium, Eesti Kirikute Nõukoda, Eesti Noorteühenduste Liit,  Eesti Puuetega Inimeste Koda. 2005.aasta kevadel tegi keskkonnaministeerium ettepanku komisjoni tööga liitumiseks, pidades otstarbekaks kaasata töösse ka Keskkonnaühenduste Koja esindaja. Töögruppide kaasesimehed on kutsunud oma koosolekutele laiemat ringi eksperte ning erinevate organisatsioonide esindajaid. Rahastamise ja statistika töögruppi on eksperdina nimetatud Ülle Lepp. 
Komisjoni sisuline töö on korraldatud kolmes töögrupis: seadusandluse ja kaasamise, rahastamise ja statistika, kodanikuhariduse ja avaliku teadlikkuse töögrupp.  Komisjoni ja selle töögruppide 2004-2005 aasta töö on seisnenud eelkõige tegevuskavas ette nähtud eesmärkide täitmiseks  tegevuste elluviimises.  

Töö koordineerijana kogus siseministeerium 2004.aasta septembrikuus kõigilt komisjoni liikmetelt tagasisidet esimese aasta koostöö ja selle tulemuste hindamiseks. Küsitluslehele vastas vähem kui ¼ komisjoni liikmetest. Kuigi vastajaid oli vähe, oli nende näol tegemist aktiivsemate liikmetega, kelle arvamuste põhjal sai analüüsida töökorralduse tugevusi ning korrigeerimist vajavat. 
Peamiste tugevustena toodi välja: 
-	töögruppide juhtideks on teadlikud ja pühendunud inimesed;
-	toimib hea koostöö: avaliku sektori ja ühenduste esindajad leidsid teemade lahendamisel üldjuhul ühise keele ning ei kohatud vastuseisu;
-	komisjoni korralduslik pool toimib hästi. 
Peamiste nõrkustena toodi välja: 
-	ebaselgus komisjoni ning selle liikmete rollides;
-	mõnede liikmete passiivsus ja asjaolu, et ei ole kaasatud täiendavalt eksperte;
-	komisjoni tööst teatakse avalikkuse, ühenduste liikmete ja valitsuse esindajate poolt vähe;
-	ressursid informatsiooni koondamiseks ja analüüsimiseks on ebapiisavad. 
 
Tööperioodi esimesel kohtumisel tehti muudatused komisjoni töökorda, eesmärgiga fikseerida paremini komisjoni, selle töögruppide ning liikmete rollid ja ülesanded. Passiivse esindamise korral on organisatsioonil võimalik oma esindaja välja vahetada.  Otsus, kas kaasata eksperte töögruppide töösse, on töögruppide kaasesimeeste pädevus.  

2.  Eesti kodanikuühiskonna arengukontseptsiooni rakendamise tegevuskava täitmine

2.1. Eesmärkide elluviimiseks läbiviidud tegevused
•	Väljakujunenud struktuurid valitsuse ja kodanikeühenduste koostöö tugevdamiseks kodanikualgatuse arendamisel
Komisjoni, selle töögruppide ülesannete ning liikmete rolli paremaks määratlemiseks täiendati komisjoni töökorda. Komisjoni rolli ja tegevuste laialdasemaks tutvustamiseks anti siseministeeriumi poolt 2004.aastal välja tegevuskava ning selle eesmärke tutvustav trükis. Teemat on käsitletud erinevatel üritustel ning 2005.aasta sügisperioodil on plaanitud viia läbi maakondlikud seminarid, mille ülesanne on lisaks senise töö tutvustamisele erinevates Eesti piirkondades, saada ka väiksematelt ühendustelt tagasisidet välja töötatud ettepanekutele. Seminaride raames koondatakse omaalgatuslike organisatsioonide töös kaasalöövate inimeste küsimused, ettepanekud ning arvamused. Seminaride korraldamine on plaanitud koostöös Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlauaga ning nende läbiviimist finantseeritakse komisjoni koordineerimisekuludeks ettenähtud vahenditest.  

3.03 - 5.03 korraldati koostöös Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu ning Balti-Ameerika Partnerlusprogrammiga rahvusvaheline seminar “Kokkulepetest tulemusteni”, mis käsitles avaliku sektori ja kodanikeühenduste vahelisi koostöövõimalusi ning selleks kasutatud praktilisi lahendusi. Seminari põhiteemadeks olid sektoritevahelised vastastikused ootused, ühenduste kaasamine ja osalemine seadusloomes, avalike teenuste üleandmine,  kodanikeühenduste avalikest eelarvetest rahastamine, statistika, kodanikuharidus ning sotsiaalne innovatsioon. Seminaril osales 50 väliskülalist 19st riigist ning 85 Eesti osalejat, kes esindasid suuremaid kodanikeühendusi, ministeeriume, kohalikke omavalitsusi ning välisesindusi. Seminari kulude katmist toetati komisjoni koordineerimiseks ette nähtud vahenditest. 

•	Selged mehhanismid kodanikeühenduste esindajate kaasamiseks valdkondlike poliitikate ja õigusloome ettevalmistamisse ning elluviimisesse
Riigikantselei eestvedamisel kutsuti kokku kaasamise heade tavade väljatöötamise ja sõnastamise töögrupp, kuhu kuuluvad erinevate ministeeriumide ning kodanikeühenduste esindajad (sh 6 neist komisjoni liikmed). Kaasamise hea tava eesmärgiks on kaasamise üldiste põhimõtete sõnastamine, millest saaksid asutused ja organisatsioonid enda kaasamisjuhiste koostamisel lähtuda. Valminud on esialgne heade tavade versioon, mis on saadetud ühiskomisjoni liikmetele arvamuste ning ettepanekute esitamiseks. Järgnevalt on plaanis laialdasem dokumendi tutvustamine, vastavateemalised arutelud ning heade tavade ellurakendamiseks tegevusplaani koostamine.  

•	Selgus erinevate kodanikualgatuslike vormide tegutsemisvõimalustes ja sobiv õiguslik keskkond kodanikualgatuse toetamiseks
Vabatahtliku tegevuse õigusliku reguleerimise vajaduste ja võimaluste analüüsimiseks on komisjon teinud koostööd Tartu Vabatahtlike Keskusega. 10.veebruaril korraldati ühiselt temaatiline ümarlaud, kus ekspertide ning praktikute poolt arutati vabatahtliku tegevuse korraldamise praktikas tekkinud probleeme, analüüsiti nende tausta ning põhjuseid. Väljatoodud probleemid on sisendiks Margit Vutti poolt koostatavale juriidilisele ekspertanalüüsile, mille kaugem eesmärk on pakkuda välja ettepanekud valdkonnaprobleemide lahendamiseks. Analüüsi valmimise tähtajaks on 2005.aasta juunikuu. Nii ümarlaua läbiviimist kui analüüsi koostamist on finantseeritud komisjoni koordineerimiseks ette nähtud vahenditest.  

Seltsingute tegevuse võimaluste ja võimalike takistuste analüüsimiseks on SA Eesti Õiguskeskus koostanud raporti “Seltsingutegevusega seotud probleemid”, mis annab ülevaate võlaõigusseaduses sätestatud seltsilepingu regulatsioonist ning kajastab seltsingute hulgas läbiviidud küsitluse tulemusi. Järelduste osas leiavad koostajad, et seltsingulepinguid sõlmivatel isikutel ei ole selget ülevaadet seltsingu õiguslikust olemusest ja selle regulatsioonist, mistõttu on isikuid vaja koolitada. Ühtlasi viidatakse teavitustegevuse olulisusele. Koondamist ootavad kohalike omavalitsuste kogemused koostööst seltsingutega ning seltsingute rahastajate arvamused.   

•	Tehnoloogiliste võimaluste efektiivsem kasutamine kodanike kaasamiseks otsustusprotsessidesse
Olemasolevate internetipõhiste kodanike otsustus- ja seadusloomeprotsessi kaasamise ehk e-demokraatia võimaluste kaardistamise, nende kasutatavuse võimaluste analüüsimise ning uue keskse kaasamise veebivärava loomiseks on Riigikantselei juurde koondatud töögrupp, kuhu kuuluvad olemasolevate e-demokraatia portaalide eest vastutavate asutuste esindajad, asjatundjad ning erinevate valitsusasutuste ja organisatsioonide esindajad. Töögrupi ülesanne on leida võimalused seniste portaalide (TOM, Themis, e-Õigus) ühildamiseks uueks kasutajasõbralikuks kaasamise veebiväravaks. Loodava kaasamisveebi eesmärgiks on anda kodanikule ühest kohast aktuaalset informatsiooni kaasamise valdkonnas toimuvast ning võimaluse osaleda konsultatsiooniprotsessides. Teiseks luuakse veebilehe abil vahend asutustele kaasamisprotsesside aktiivsemaks korraldamiseks. 

•	Läbipaistvad, optimaalsed ja sihipärased riigieelarvelistest vahenditest kodanikuühiskonna arengut ning kodanikeühenduste tegevust toetavad rahastamisskeemid
Kodanikeühenduste riigieelarvelistest vahenditest rahastamisest aastatel 2001-2003 on siseministeeriumi poolt koostatud ülevaade, mida käsitleti ka valitsuskabineti istungil 30.septembril 2004.aastal. Ülevaate tulemused näitasid, et rahastamisskeemide läbipaistvamaks ja sihipärasemaks muutmiseks on oluline leppida kokku kodanikeühenduste toetamise üldistes põhimõtetes, jätkata erinevate skeemide toimimise ja tulemuslikkuse, eeliste ja kitsaskohtade analüüsimist ning pöörata tähelepanu rahastamise tulemuste hindamise meetodite väljakujundamisele. Protseduurireeglite ühtlustamiseks, ühtsete põhimõtete väljatöötamiseks ning nende alusel rahastamisskeemide korrastamiseks on Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit algatanud projekti, mille raames hakkab probleemistikuga tegelema selleks tööle võetud rahastamiskonsultant. Konsultandi ülesanne on töötada välja ettepanekud kodanikeühenduste riigieelarvelistest vahenditest rahastamise skeemide korrastamiseks, mis omakorda on aluseks ühiskomisjoni edasistele rahastamise temaatika korrastamise sammudele. Rahastamiskonsultandi projekti kaasatakse lisaks komisjoni  liikmetele teisigi asjatundjaid ning eksperte. Konsultant alustab tööd käesoleva aasta maikuus. Projekti toetab Balti-Ameerika Partnerlusprogramm.   

•	Korrastatud ja eesmärgipärane maksusoodustuste ning annetamise süsteem
Kehtiva tulumaksuseaduse §11 alusel kinnitatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekiri, kuhu kuuluvale organisatsioonile annetades ei pea näiteks tasuma erisoodustusmaksu, teatud ulatuses arvestatakse annetatud summa maha füüsilise isiku maksustatavast tulust, jms. Nimekirja eesmärk on määratleda avalikes huvides tegutsevad organisatsioonid kui organisatsioonid, kellel on nimetatud soodustustele õigus. Protseduurireeglite täpsustamiseks on Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit koostöös rahandusministeeriumiga töötanud välja tulumaksuseaduse, mittetulundusühingute seaduse ja sihtasutuste seaduse muutmise eelnõud. 

Avalikkuse teavitamiseks olemasolevatest annetamise võimalustest on rahandusministeeriumi ning Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu koostöös koostatud teavitusmaterjal, mille väljaandmist toetatakse mh. komisjoni koordineerimiseks ette nähtud vahenditest. 

•	Ülevaade katusorganisatsioonidest, nende praegusest ning võimalikust rollist koostöös avaliku sektoriga
Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit viis 2003.aasta septembrist kuni  2004.aasta maikuuni Balti-Ameerika Partnerlusprogrammi toel läbi katusorganisatsioonidele suunatud projekti “Katusorganisatsioonide kaardistamine, olemuse ja rolli määratlemine”, mille raames kaardistati Eestis tegutsevad katusorganisatsioonid, määratleti erinevad katusorganisatsioonide tüübid, koostati vastav andmebaas ning korraldati koolitusi. Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit jätkab projekti eesmärkidega seotud tegevustega ka käesoleval aastal.  Siseministeeriumi poolt on koondatud ministeeriumide senine kogemus ning visioon koostööst kodanikeühenduste katusorganisatsioonidega. Avaliku sektori ning esindusorganisatsioonide partnerlusmehhanismide väljatöötamiseks on esimeseks etapiks ühenduste seisukohtade ning avaliku sektori praktikate ja vajaduste ühtlustamine.   

•	Adekvaatne ja ülevaatlik mittetulundusühingute ja sihtasutuste register ning elanikkonna kodanikualgatust kirjeldav statistika
Mittetulundusühingute ja sihtasutuste registriandmete korrastamiseks ning kättesaadavate statistiliste andmete täiendamiseks on ettevalmistavate tegevustena korraldatud nõupidamised Statistikaameti, Justiitsministeeriumi vabakutsete ja õigusregistrite talituse ning Registrikeskuse esindajatega. Tulenevalt kokkuleppest on siseministeerium koondanud ministeeriumide arvamustele tuginedes põhjendatud vajadused ja huvi registriandmete täiendamiseks ning statistika täpsustamiseks. Koond edastatakse analüüsimiseks ja edasise tegevusplaani täpsustamiseks Justiitsministeeriumile ja Statistikaametile. 

•	Haridusasutuste soodne keskkond laste kujunemiseks hoolivateks, vastutustundlikeks, osalust ja vabatahtlikkust väärtustavateks kodanikeks
Ühiskonnaõpetuse ainekava kaasajastamise ja ühiskonnaõpetuse integreerimine alushariduse raamõppekavva ning põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava erinevatesse osadesse on ülesanded, mida täidetakse TÜ Õppekava Arenduskeskuse töö raames. Arenduskeskuse töögrupis “Inimene ja ühiskond” on komisjon esindatud kodanikuhariduse ja avaliku teadlikkuse töögrupi kaasesimeeste esindajate osalemisega. Riikliku raamõppekava üldosa esimene versioon valmib 2005.aasta septembriks. 

2005.aasta on Euroopa Nõukogu poolt kuulutatud Euroopa kodanikuhariduse aastaks, mille raames on komisjonil olnud hea võimalus saada kodanikuhariduse teemale enam tähelepanu ning kaasata tegevusse rohkem koostööpartnereid. Paljude organisatsioonide liitumisel koostati avalikkusele üleskutse kodanikuhariduse aasta raames läbiviidavatest tegevustest osavõtmiseks, millele järgnes haridus- ja teadusministeeriumi eestvedamisel korraldatud kodanikuhariduse aasta avaüritus. Koostatud on andmebaas kodanikeühendustest, kes on valmis abistama aineõpetajaid vastavateemaliste koolitundide läbiviimisel või tutvustama oma tegevust koolide poolt korraldatavatel üritustel. Erinevate organisatsioonide poolt aasta jooksul läbiviidavate kodanikuhariduslike ürituste ajakava on jooksvalt täiendatav ning veebilehe vahendusel kõigile kättesaadav. Kodanikuhariduse aasta raames on kuulutatud välja ühiskonnaõpetuse tundideks välja töötatud metoodiliste materjalide konkurss, koolide ja kodanikeühenduste koostöö ideeprojektide konkurss ning koolide ja kodanikeühenduste poolt juba läbiviidud projektide konkurss. Konkursside läbiviijaks ja finantseerijaks on Balti-Ameerika Partnerlusprogramm.  Kodanikuhariduse aasta on plaanis lõpetada temaatilise konverentsiga kodanikupäeval, mille raames võetakse kokku läbiviidu, arutletaks edasiste sammude üle ning autasustataks konkursside võitjaid.   Konverentsi läbiviimist toetatakse komisjoni koordineerimiseks ette nähtud vahenditest. 

Kodanikuhariduse aasta läbiviimisel on kujunenud oluliseks partneriks EN Infotalitus Tallinnas, kes on toetanud erinevate õppematerjalide tõlkimist ning ekspertide poolt materjalide Eesti tingimustesse sobilikeks adapteerimist (trükituna ilmub “T-Kit 7 – Under Construction: Citizenship, Youth and Europe”; internetipõhiselt: “Compass”, “T-Kit 8 - Social Inclusion”, “Tool on Teacher Training – for Education for Democratic Citizenship and Human Rights Education”). Lisaks lisandub eestikeelset õppematerjali õpetajatele suunatud metoodiliste materjalide konkursilt, mis lõpeb 2005.aasta septembris. Parimad aktiivõppemeetoditel põhinevad esitatud materjalid salvestatakse ning jagatakse huvitatud õpetajatele. 

Mitte-Eestlaste Integratsiooni Sihtasutuse poolt anti välja “Kodaniku käsiraamat”, mis jõudis koolidesse 2005.aasta veebruaris.  Ette on valmistatud õpetajate täiendkoolitused uute õppematerjalide kasutuselevõtuks.  

•	Ühiskonnaelus osalemist ning kodanikualgatuslikku koostööd tugevdav jätkusuutlik toetusvõrgustik
Käesoleval aastal alustas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus teotuste eraldamist maakondlikele arenduskeskustele mittetulundusühingutele suunatud koolituste läbiviimiseks.  Siseministeeriumi poolt on alustatud koostöös Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusega kodanikeühenduste info-, nõustamis- ja toetussüsteemi ning selle arendamise vajaduste ja võimaluste kaardistamisega. Ülesande  täitmise tulemused fikseeritakse käesoleva aasta lõpuks.

Komisjoni ettepanekud ja täiendused esitati noortepoliitika ja noorsoostrateegia 2006-2012 dokumenti, milles ühe eesmärgina nähakse noorte osaluse suurendamist. 

Siseministeeriumi poolt on väljatöötamisel kodanikualgatuse alase teavitusprogrammi läbiviimise alused. Programmi peamiseks eesmärgiks on kodanike teadlikkuse tõstmine riigikorralduslikest protsessidest ja kodanikualgatusest kui väärtusest. Programmi elluviimiseks kuulutatakse välja avalik ideekonkurss.   
  
•	Mitmekülgsed ning kättesaadavad täiendkoolitusvõimalused vabaharidussüsteemis.
Tulenevalt tegevuskavast on haridus- ja teadusministeerium pidanud vajalikuks näha ette vahendid vabahariduskoolide ainekavade ning metoodiliste materjalide väljatöötamiseks ja õppematerjalide kirjastamiseks ning trükkimiseks. 2005.a. haridus- ja teadusministeeriumi ning Eesti Vabaharidusliidu vahel sõlmitud lepingu kohaselt on riigieelarvelistest vahenditest eraldatud 2 miljonit õpiringide tegevuseks, vabahariduskoolide toetuseks (kasutatakse ESF-le esitatava projekti omafinantseerimiseks) ning Vabaharidusliidu poolt tehtavaks metoodiliseks tegevuseks. 2005.aastal alustatakse vabahariduskoolide õppe kvaliteedi hindamise süsteemi väljatöötamisega. Hindamise läbiviimine on vajalik, et tagada sihtrühmade heatasemeline koolitus ning jätkuv riigieelarveline toetus vabahariduskoolide võrgustikule.

Väljatöötatud elukestva õppe strateegia elluviimisplaan näeb ette, et 2007.a. selgitatakse välja kursused, mille puhul on mõeldav ühtsete õppekavade väljatöötamine vabaharidussüsteemis. Õppekavad ühtlustatakse ja valmistatakse ette metoodilised materjalid kõigile koolituskeskustele. Elluviimisplaani järgselt nähakse selleks vajalikud vahendid ette riigieelarvest ning välisabist.

2.3. Tegevuskava täitmisele kaasa aidanud muud tegevused
•	Teavitustegevus ja laiem avalikkuse kaasamine komisjoni töösse
Olulisemaks ja igapäevasemaks informatsiooniallikaks on siseministeeriumi kohaliku omavalitsuse ja regionaalhalduse osakonna veebilehe juures asuv koduleht, millelt on võimalik operatiivselt saada ülevaadet komisjoni töökorralduse alusdokumentidest, koosolekute protokollidest, töömaterjalidest. Eraldi on välja toodud kodanikuhariduse aasta lehekülg. 

Komisjoni nimel on aruandeperioodil pöördutud avalikkuse poole kahel korral – kodanikupäeva raames ning kodanikuhariduse aasta eesmärkide ning tegevuste tutvustamisel (üleskutsega liitus esialgu kokku 17 organisatsiooni). Siseministeeriumi poolt on olulisemate teadete edastamiseks koostatud pressiteated.  

Komisjoni rolli ja tegevuste laialdasemaks tutvustamiseks anti siseministeeriumi poolt 2004.aastal välja tegevuskava ning selle eesmärke tutvustav trükis, mida on jaotatud erinevatel suurematel ühenduste esindajaid koondavatel üritustel, Riigikogus toimunud arutelul, jms.  

Olulisemaks informatsioonikandjaks peaksid olema liikmete näol komisjonis esindatud võrgustikud. Informatsiooni edastamine organisatsioonidelt komisjonini ning komisjonis arutluse all olevate teemade, otsuste ning materjalide viimine esindatud organisatsioonideni on liikmete ülesanne, mis on fikseeritud komisjoni kodukorras. 

22. septembril esitati komisjonile seisukoha andmiseks ning menetlemiseks Inimõiguste Instituudi eestvedamisel ning 8 organisatsiooni esindaja poolt allakirjutatud ettepanek  raamatupidamise seaduse muutmiseks. Ettepanek edastati arvamuse avaldamiseks Raamatupidamise Toimkonnale. Raamatupidamise Toimkond selgitas oma vastuses  praeguses seaduses kehtivaid nõudeid ning andis teada, et ei pea vajalikuks nimetatud muudatuste sisseviimist. Raamatupidamise Toimkonna vastus edastati Inimõiguste Instituudile. 
  
•	Rahvusvaheline seminar „Kokkulepetest tulemusteni“ 
3.03 - 5.03 toimunud valitsuste ning kodanikeühenduste vaheliste kokkulepete teemaline rahvusvaheline seminar “Kokkulepetest tulemusteni” käsitles avaliku sektori ja kodanikeühenduste vahelisi koostöövõimalusi ning selleks kasutatud praktilisi lahendusi. Kolmepäevase seminari esimene päev oli suunatud laiemale avalikkusele,  tutvustamaks sektoritevaheliste kokkulepete eesmärke, võimalusi ning seniseid kogemusi. Kaks järgmist päeva olid korraldatud tööseminaridena, et arutleda erinevate riikide valitsussektori töötajatele ning ühenduste esindajatega praktilistest lahendustest ning võimalustest, milleni valdkondlike kokkulepete osas on jõutud, mille osas on olemas vajadus.  Kokkuvõtteid tehes leiti Eesti osalejate poolt, et senise hea kogemuse tugevdamiseks on oluline: 
•	suurendada avalikkuse teadlikkust protsessist, eesmärkidest ning leitud lahendustest;
•	tagada piisav ja stabiilne rahastamine vajalike muudatuste elluviimiseks;
•	vaadata üle protsessi juhtimisskeem, eesmärgiga leida võimalused kõigi osapoolte võrdseks osalemiseks ja suurema vastutuse võtmiseks kontseptsiooni rakendamiseks vajalike tegevuste elluviimise eest.   

•	Eesti kodanikuühiskonna arengu ning EKAKi rakendamise teemaline arutelu Riigikogus
Eesti kodanikuühiskonna arengu teemaline arutelu Riigikogus leidis aset käesoleva aasta 18.jaanuaril. Komisjoni liikmed aitasid kaasa arutelu ning sellele eelnenud 3 Riigikogu (põhiseadus-, kultuuri- ja sotsiaal-) komisjoni avaliku koosoleku ettevalmistamisele. Arutelu tulemusena pälvis kodanikuühiskonna ning selle arengu teema tavapärasest enam avalikkuse ja ajakirjanduse tähelepanu.  

•	Koostöö EKAKi rakendamise toetusrühmaga
Riigikogu Eesti Kodanikeühiskonna Arengu Kontseptsiooni (EKAK) rakendamise toetusrühm moodustati 16.veebruari 2004. Komisjoni ning toetusrühma koostöös on peetud 2 koosolekut – esimesel arutati 2004.aasta kevadel koostamisel oleva tegevuskava ning senise protsessiga seotud problemaatikat ning teine keskendus kodanikeühenduste rahastamise teemale. Olulisema komisjoni ning toetusrühma koostöövõimalusena on kokku lepitud pidevas informatsiooni vahetamises.

3) Komisjoni tööks olemasolevad ressursid ja nende kasutamine
Komisjoni töö ning tegevuskava elluviimise finantseerimine on toimunud läbi:
 - tegevuskavas nimetatud tegevuste jaoks planeeritud ja olemasolevate eelarveliste vahendite;
 - protsessis osalevate organisatsioonide poolt jooksvalt tehtud panuste. 

2005.aastaks on riigieelarvest vahenditest komisjoni koordineerimiskulude katmiseks nähtud ette 200 000 krooni, millest praeguseks on sõlmitud lepingud 95 000 krooni kasutamiseks: rahvusvaheline seminar „Kokkulepetest tulemusteni“, vabatahtliku tegevuse õiguslike probleemide täpsustamine ning juriidiline ekspertanalüüs. Kokku on lepitud  maakondlike komisjoni tööd tutvustavate seminaride läbiviimise osas. Ülejäänud vabad vahendid on kavandatud tegevuskava järgselt annetamise võimalusi tutvustava trükise väljaandmiseks ning kodanikuhariduse aasta lõpuürituste korraldamiseks. 
   
Tegevuskavas kajastuvad osaliselt ka ressursid, mis on planeeritud kontseptsiooni rakendamiseks vajalike tegevuste elluviimiseks erinevate koostöös osalevate organisatsioonide eelarvetesse: teavitusprogramm kodanikuteadlikkuse tõstmiseks (siseministeerium). 

Suur osa ühiskomisjoni töö tulemustest on saanud võimalikuks tänu organisatsioonide panusele, kelle esindajate kanda on komisjoni töögruppide juhtimine. Olulise panuse kontseptsiooni rakendamiseks vajalike tegevuste elluviimisel on lisaks komisjoni töös osalevatele organisatsioonidele andnud Balti-Ameerika Partnerlusprogramm, EN Tallinna Infotalitus (kodanikuhariduse aasta korraldamise raames). 

Lisaks on nii komisjoni töös osalevad kui mitteosalevad organisatsioonid panustanud ressursse erinevate tegevuste elluviimiseks, mis toetavad kodanikuühiskonna arengukontseptsiooni rakendamist. Käesolevas aruandes ei peatuta neil pikemalt, kuna nimetatud tegevused  ei ole toimunud ülevaates käsitletava koordineeritud protsessi raames.  

II VÄLJAKUTSED EDASISEKS
•	Organisatsioonide valmisolek panustamiseks ja osalemise aktiivsus  
Komisjoni töös on esindatud kokku 9 avaliku sektori organisatsiooni ning 14 kodanikeühenduste esindajat. Siiski on liikmete ja nende poolt esindatud organisatsioonide osalemine tegevuste elluviimisel ning protsessi panustamine väga ebaühtlane – olulisemat rolli ja vastutust kannavad organisatsioonid, kelle esindajate ülesanne on juhtida ka töögruppe. Näitena vähesest huvist saab tuua väga väikese arvu komisjoni liikmeskonna esindatuse korraldatud rahvusvahelisel seminaril. Osalemise passiivsust näitab ka komisjoni liikmete poolt väljatöötatavatele materjalidele ning ettepanekutele esitatava tagasiside vähesus ning kommentaaride ning seisukohtade puudumine. 

Komisjoni töökorraldus ja kontseptsiooni rakendamise protsess on seevastu üles ehitatud eeldusel, et osalejate näol on tegemist aktiivsete panustajatega, kes toovad välja konkreetsete sihtgruppide vajadused ja mõtted ning osalevad protsessis aktiivselt  oma organisatsiooni võimaluste piires. Selleks on oluline rääkida jätkuvalt läbi komisjoni töös osalevate organisatsioonide ootuste ning võimaluste osas ning pidevalt analüüsida lisaks sisulistele tulemustele töökorralduse toimimist. 

•	Esindamise ülesandega seotud probleemide lahendamine
Hoolimata perioodi alguses täpsustatud komisjoni töökorrast on jäänud ebaselgeks komisjoni liikmete roll esindusfunktsiooni täitmisel. Tulenevalt töökorrast on iga komisjoni liikme ülesandeks: 
•	edastada töögruppides ja komisjonil arutlusel olnud materjalid oma organisatsiooni liikmetele;  
•	edastada esindatava organisatsiooni ettepanekud ja ideed komisjonile ning tuua komisjon istungitel ning töögruppides arutlusel olevates küsimustes välja esindatava organisatsiooni seisukohad;
•	anda  esindatava organisatsiooni liikmetele regulaarselt ülevaadet komisjoni tööprotsessist ning tulemustest.

Komisjoni liikmete aktiivsus on oluline, kuna nad on otseseks informatsioonikanaliks esindatava organisatsiooni, selle liikmesorganisatsioonide ja komisjoni vahel. Kuidas komisjoni liige oma ülesande täitmisega toime tuleb, on tema poolt esindatud organisatsiooni hinnata ja analüüsida. Siiski ei ole paljudel juhtudel informatsioon  otsustatust, arutatust ning käimasolevatest töödest jõudnud faktiliselt “esindatud” organisatsioonide liikmeteni, mis omakorda vähendab avalikkuse usaldusväärsust protsessi olulisuse suhtes. Teiselt poolt ei jõua organisatsioonide mõtted ja seisukohad jälle komisjonini. Oluline on suurendada esindatud organisatsioonide motivatsiooni ja huvi suuremaks informatsiooni vahendamiseks. Teiseks teadvustada võimalusi, mida annaks aktiivsem komisjoni töös osalemine. 

•	Hästi koordineeritud koostöö kujunemine
Sektoritevahelise  koostööskeemina on komisjoni tööprotsess küllaltki keerulise ülesehitusega, mistõttu võtab liikmete jaoks koostöötamise ning partnerluse tavadega harjumine aega. Praeguses etapis on veel liialt palju koordineerimata samalaadsete tegevuste ja eesmärkide dubleerimist komisjoni liikmete oma tööplaanides ning kokkulepitud tegevuskavas. Nii on ohuks, et pikemaajaline kavandamine ning ressursside planeerimine võib muutuda “tühjaks tööks”, mis omakorda vähendab komisjoni  tegutsemise suutlikkust.

•	Kõrgema tasandi otsused, töösse kaasatud spetsialistid ja eksperdid
Komisjoni töös esindatud kodanikeühenduste esindajate näol on enamjaolt tegemist organisatsioonide juhtkonda kuuluvate isikutega, avaliku sektori esindajad on üldjuhul ministeeriumide vastavate valdkondade spetsialistid. Tasakaalu tagamiseks on oluline suurendada avaliku sektori kõrgema tasandi otsustajate teadlikkust ning osalemist protsessis.  

Kuna töögruppide töö on suures osas sisuline ning nõuab küllaltki palju spetsiifilist  valdkonnatundmist, on tulemuste saavutamiseks oluline kaasata vastavate valdkondade eksperte ning erinevates organisatsioonides töötavaid spetsialiste. Hetkel on täiendavate ekspertide kaasamine töögruppidesse töögruppide kaasesimeeste pädevus. 

•	Tagada piisavad ressursid muudatuste elluviimiseks
Komisjoni koordineerimiskuludeks on siseministeeriumi eelarves ette nähtud 200 000 krooni, mille eesmärk on tagada vajalikud vahendid ekspertanalüüside ja uurimuste tellimiseks, vajalike teavitusmaterjalide väljaandmiseks ning olulisemate ühisürituste korraldamiseks. Komisjoni tegevuse ulatuse laienedes vajadused suurenevad ning kavandatud vahendid ei ole töö koordineerimiseks piisavalt. Mitmed tegevused on saanud teoks tänu valitsusvälistele fondidele ja organisatsioonidele, mis on panustanud kontseptsiooni rakendamiseks vajalik tegevuste elluviimise eesmärgil suures hulgas oma ressursse.
  
Vahendite vähesuse tõttu on piiratud ka tööks kasutada olev inimressurss. Balti-Ameerika Partnerlusprogramm on omalt poolt toetanud protsessi võimaldades kodanikuhariduse ja avaliku teadlikkuse töögrupi töö koordineerimiseks töötaja palkamist ning toetades Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu alluvusse rahastamiskonsultandi töölevõtmist. 

Ettepanekud komisjoni töö paremaks korraldamiseks
•	Avaliku sektori/ministeeriumide juhtkondade koordineeritud kaasamine temaatikasse ja tööprotsessi
Kuna kodanikuühiskonna arengukontseptsiooni rakendamine on valdkondade ülene ülesanne ja eeldab tulemuste saavutamiseks kõrgema tasandi kokkuleppeid, siis on vajalik ja  mõttekas erinevate ministeeriumite juhtkondade regulaarne teavitamine nii protsessist, vajadustest kui võimalikest tegevussammudest. Oluline on pöörata vajadustele ning võimalustele tähelepanu vahetult enne igaaastase riigieelarve koostamise protsessi algust.  

•	Kõigi ministeeriumide esindajate kaasamine Komisjoni töösse
Sektoritevahelises koostöös on ühtsete ja valdkondade üleselt kõigile sobilike lahenduste leidmiseks oluline, et protsessi oleks kaasatud kõigi ministeeriumide esindajad. 

•	Täpsema ülesannete ja vastutuse jaotuse fikseerimine Eesti kodanikuühiskonna arengukontseptsiooni rakendamisel
Eesti kodanikuühiskonna arengukontseptsiooni rakendamine on ülesanne, mille täitmine on võimalik vaid erinevate valdkondade eest vastutavate valitsusasutuste koostöös. Kontseptsioonis sätestatud põhimõtete elluviimiseks on oluline  alustada valitsussektori poolse ühtse visiooni koondamisega võimalikest kodanikualgatusliku tegevuse toetamise mehhanismidest. Kui  kontseptsiooni rakendamise tegevuskava järgselt elluviidud tegevused aitavad peamiselt leppida kokku sektoritevahelistes koostööpõhimõtetes ja nende alustes, siis reaalsete kodanikualgatust ning kodanikuühiskonna arengut toetavate sammude kavandamiseks on oluline koostada valitsuse kodanikualgatuse toetamise strateegia, mis oleks jätkuks hetkel rakendatavale tegevuskavale. Lisaks aitab strateegia koostamine tagada läbimõeldud ja stabiilse riigipoolse rahastamise vajalikele tegevustele, koordineerida paremini valitsussektorisisest koostööd kodanikuühiskonna arengu toetamisel ning suurendada kodanikeühenduste usaldust ja motivatsiooni stabiilseks sektoritevaheliseks koostööks.  

LISA 1

Komisjoni liikmed*

Vabariigi Valitsuse 9. oktoobri 2003. a korraldusega nr 658-k (muudetud 24.12.2004 korraldusega nr 896-k) on Eesti kodanikuühiskonna arengukontseptsiooni rakendamise tegevuskavade ettevalmistamise, elluviimise ja täitmise hindamise süsteemi käivitamiseks moodustatud Vabariigi Valitsuse ja kodanikeühenduste esindajate ühiskomisjoni esimees regionaalminister Jaan Õunapuu ning liikmed: 

Ivo Eesmaa - Eesti Vabaharidusliidu juhatuse esimees
Anneli Entson – Riigikogu esimehe nõunik
Valter Haamer - Eesti Rahvakultuuri Keskseltside Liidu esimees
Mall Hellam - Avatud Eesti Fondi juhataja
Kadri Jäätma - Eesti Puuetega Laste Vanemate Liidu president
Kristel Kadak - Eesti Noorteühenduste Liidu juhatuse esimees
Kaja Kaur - Eesti Külade ja Väikelinnade Liikumise Kodukant president
Eha Leppik - Sotsiaalministeeriumi hoolekande osakonna lepinguline töötaja
Helve Luik - Eesti Puuetega Inimeste Koja juhatuse esimees
Madis Masing* - Eesti Üliõpilaskondade Liidu juhatuse esimees
Merike Metstak - regionaalministri nõunik
Kristina Mänd - Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu juhataja
Tiia Niine- Rahandusministeeriumi riigieelarve osakonna eelarve talituse juhataja
Mare Räis*- Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse sotsiaalainete peaekspert 
Marit Otsing - Eesti Korteriühistute Liidu juhatuse esimees
Eino Pedanik - Kultuuriministeeriumi kunstide osakonna nõunik
Maris Puurmann - Siseministeeriumi kohaliku omavalitsuse ja regionaalhalduse osakonna peaspetsialist
Eleka Rugam-Rebane – Valitsuse kommunikatsioonibüroo infonõunik 
Timur Seifullen - Eestimaa Rahvuste Ühenduse aupresident
Ülo Siivelt - Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlaua esinduskogu esimees
Jaan Sõrra - Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja nõukogu liige
Tauno Teder- Eesti Kirikute Nõukogu täitevsekretär
Tiia Tähtsalu - Siseministeeriumi kohaliku omavalitsuse ja regionaalhalduse osakonna vanemspetsialist 
Marin Vallikivi- Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna avaliku õiguse talituse nõunik

Asendusliikmed:
Sven Lillepalu – Eesti Korteriühistute Liidu kommunikatsioonijuht
Eha Paas – Eesti Külade ja Väikelinnade Liikumise Kodukant tegevjuht 

* Ülevaate esitamiseks esindaja vahetunud