SELETUSKIRI
Vabariigi Valitsuse korralduse „„ Täiendatud kodanikualgatuse toetamise arengukava 2007-2010“  ja selle rakendusplaani aastateks 2009-2010 heakskiitmine“ eelnõu juurde.

1. SISSEJUHATUS

Peamiseks kodanikualgatuse toetamise arengukava (edaspidi KATA või ka arengukava) muutmise ja täiendamise algatamise põhjuseks oli vajadus korrastada valdkonna strateegilise planeerimise ja juhtimise senist korraldust.  Vabariigi Valitsuse ja kodanikuühiskonna esindajate ühiskomisjon EKAKi rakendamise tegevuskavade ettevalmistamise, elluviimise ja täitmise hindamiseks, soovitas regionaalministril, viidates eksisteerivale valdkondlikule arengukavale, Ühiskomisjoni tegevuskava 2007-2009 kui riigieelarveprotsessiga mitte seoses olev  ning tegeliku eelarvekatteta dokument, kehtetuks tunnistada. Kuna kahe dokumendi (KATA ja EKAK ühiskomisjoni tegevuskava) eesmärkidest mitmed olid eelarve kontekstis konkureerivad, terve rida olulisi tegevusi oli aga KATAst selle koostamise hetkel välja jäetud, otsustas regionaalminister algatada arengukava muutmise ja täiendamise. Arengukava täiendamise üks eesmärke oli ühiskomisjoni tegevuskava liitmine arengukavaga ning seeläbi riigieelarve strateegiaga ühildamine. Arengukava muutmiseks moodustas Siseministeerium  töörühma, kuhu kuulusid kodanikuühiskonna valdkonna eksperdid ning ministeeriumide ja eestkosteorganisatsioonide esindajad.

Töögrupi ülesandeks oli töötada välja täiendatud arengukava koos 2009. ja 2010. aasta rakendusplaaniga.  

Töögrupi liikmed: Avo Üprus, Marion Bobkov, Aveli Ainsalu, Lauri  Tabur (Siseministeerium), Hille Hinsberg, Klas Klaas (Riigikantselei), Karl-Erik Tender (Sotsiaalministeerium), Katrin Olt (Haridus- ja Teadusministeerium), Kersti Kikkas (Keskkonnaministeerium), Kadri Tali (Rahandusministeerium, lõpetas teenistussuhte 02.10.08), Marju Kõrts, Helen Popp (Välisministeerium), Kristi Uibo (Justiitsministeerium), Moonika Mällo (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium), Kaarel Kose (Harju Maavalitsus), Jüri Võigemast (Eesti Linnade Liit), Alari Rammo, Anna Laido (Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit), Kadri Pau (Külaliikumine Kodukant), Tuulike Mänd (Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus), Mall Hellam, Maris Jõgeva (Avatud Eesti Fond), Maiu Uus (Poliitikauuringute Keskus Praxis), Tanel Vallimäe (Tallinna Ülikooli Kodanikuühiskonna Uurimis- ja Arenduskeskus), Liia Hänni (e-Akadeemia), Aare Kasemets (Tartu Ülikool, Euroopa Kolledž), Tarmo Leppoja, Andres Võrang  (Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus), Agu Laius (Kodanikuühiskonna Sihtkapital). 

Arengukava rakendamise kahe aasta tulemuste kohta antud erinevate osapoolte üldhinnangu kohaselt on olemasolevad eesmärgid olnud valdavalt avaliku sektori haldussuutlikkuse, eeskätt riigiametnike valdkonnateadlikkuse tõstmise, mitte arengukava põhieesmärgi - luua soodsad tingimused kodanikualgatuseks Eestis – kesksed.  Arengukava rakendamise ja täitmise hindamiseks puudub objektiivne alus, kuivõrd koostatud arengukaval ei ole määratletud eesmärkide tulemus- ning tegevuste väljundnäitajaid. Siseministeeriumil on raskusi arengukava täitmise suunamise ja jälgimisega, kuivõrd arengukava eesmärgid on võrdlemisi laialivalguvad ning meetmetega sobivaid tegevusi, mis moodustaksid tervikliku tegevus-meede-eesmärk kaskaadi, on olnud raske rakendusplaani sobitada.

Arengukava täiendamisel oli töögrupi ülesandeks ka arengukava rakendamise ja täitmise hindamiseks eesmärkide indikaatorites kokkuleppimine, mida  seniajani ei olnud tehtud. Arengukava eesmärkide  indikaatoreid  iseloomustavad  olemasolevad baastasemed  ning prognoositavad sihttasemed. 

Arengukava muutmiseks toimus töögrupile 4 seminari.  Seminare viis läbi Eestimaa Looduse Fondi poolt kaasatud koolitaja-konsultant Margus Nurk Iga seminari järel valmis arengukava vastav teemablokk.
28. august – visiooniseminar, mille tulemusena sõnastas töögrupp KATA valdkonnad ja nende eesmärgid. Arengukava valdkonnad: kodanikuharidus, mittetulundusühenduste elujõud, kaasamine ja vabatahtlik tegevus. Ajurünnaku vormis viidi läbi iga valdkonna SWOT-analüüs ning sõnastati KATA tugevused, probleemid, võimalused ja soodustavad tegevused ning võimalikud trendid. Nimetatud analüüse on kasutatud arengukava hetkeolukorra kirjeldustes. Kuigi eesmärkide seadmisel oli töögrupp vaba ning ei olnud kehtivate dokumentide piiridega seotud, seati uued eesmärgid siiski EKAKi põhised ja KATAt toetavad. Töörühm käsitleb KATAt kui EKAKi rakendusdokumenti. 
11. september – meetmeseminar. Ajurünnaku vormis täpsustati eesmärke ja meetmed ning lepiti kokku arengukava väärtustes. 
02. oktoober- rakendusplaani seminar.  Valdav enamus töörühma väljapakutud tegevusest on kantud rakendusplaani koos vastutajate, täitjate ja eelarvega. 
15. oktoober – lõpuseminar, st teavitus ja koostöö KATA rakendamisel. Töögrupis lepiti kokku valdkonnaülestes arendustegevustes ning määratleti arengukava osapooled ja nende rollid ning sõnastati meetmete lõikes tegevused, mille alusel eesmärke saavutada. Senisest selgemalt soovitakse näha EASi ja tema koordineeritavate maakondlike arenduskeskuste rolli lisaks nõustamisele ka kodanikuühiskonna maakondliku tasandi arendamise eestvedajana, ühendusi puudutava statistika kogujana jms. Oluliseks peetakse koostöö tugevdamist teadus- ja arendusasutustega.

Seminari käigus koondati ideed, vajalikud tegevused, arendustegevused, mida on vajalik ja oluline rakendada uues arengukavas. Töögrupi ettepanekul tuleks 2009. aasta lõpus algatada uue, „Kodanikuühiskonna arengukava 2011-2014“, eelnõu väljatöötamine. 

Arengukava täiendamist nõustas Riigikogu kodanikuühiskonna toetusrühma liige Toomas Trapido. 

Siseministeeriumi kaasatud osapooled ning läbiviidud töökoosolekud:
1.	09. septembril toimus töökoosolek EAS maakondlike arenduskeskuste (edaspidi MAK) (Maiko Keskküla, Kaido Sipelgas) kolmanda sektor konsultantide e-nõustamiskeskuse teemal. 
2.	17.septembril toimus töökoosolek EASiga (Tarmo Leppoja, Kaido Sipelgas) teemadel: 1) MAK - baasteenuste kirjeldus kohalikele omavalitsustele ja mittetulundusühendustele; 2)  Prioriteetsed valdkonnad 2009. aasta MAK tegevustes
3.	02. oktoobril toimus EAS MAK kolmanda sektori konsultantide,  Liikumine Kodukant ja Siseministeeriumi ühisseminar, mis keskendus KATA eelnõule sisendi kogumisele maakondlikku ja kohalikku tasandit puudutavates küsimustes. 
4.	07. oktoobril toimus töökoosolek Rahandusministeeriumi (Einike Uri) ja EMSLiga (Anna Laido) mittetulundussektori statistika korrastamise teemal.
5.	17.oktoobril toimus töökoosolek Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindajatega (Margus Püüa, Moonika Mällo) arutlemaks kodanikuühiskonna poliitikat infoühiskonna arengukava raames.

Töögrupi liikmete esindatavatel organisatsioonidel on olnud alates 28. augustist võimalus kaasata ja vahendada infot oma liikmesorganisatsioonidele. 

Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit on oma liikmeid teavitanud KATA täiendamise protsessist iganädalase e-infokirja  ja veebi  www.ngo.ee/kata vahendusel. 

Eelnõuga on muudetud KATA 2007-2010 sisu hinnanguliselt 30% ulatuses. Arengukava täiendamise käigus seati fookusesse neli prioriteetset tegevussuunda: 1) kodanikuharidus; 2) kodanikuühiskonna ja –algatuse organiseerumine ning võrgustikud; 3) heategevus (vabatahtlik tegevus ja filantroopia) ning 4) kaasamine. Kuna muudatuste näol on tegemist valdavalt KATA eesmärkide täpsema lahtikirjutamisega ning seeläbi KATA rakendatavamaks muutmisega lisandunud meetmete ja tegevuste läbi, ei olnud  otstarbekas koostada perioodiks 2009-2010 uut KATA tervikteksti eelnõud.

Eelnõu valmistasid ette Siseministeeriumi kohaliku omavalitsuse ja regionaalhalduse osakonna peaspetsialistid Aveli Ainsalu (tel: 612 5203, e-post: aveli.ainsalu@siseministeerium.ee) ja Marion Bobkov (tel: 612 5225, marion.bobkov@siseministeerium.ee).

2. EELNÕU EESMÄRK 

Arengukava täiendamise eesmärk on kõrvaldada järgmised arengukava rakendamisel esilekerkinud kitsaskohad ja takistused: 

1.	Arengukava rakendamise 2 aasta tulemuseks on üldhinnang, et olemasolevad eesmärgid on olnud valdavalt avaliku sektori haldussuutlikkuse, eeskätt riigiametnike valdkonnateadlikkuse tõstmise, mitte arengukava põhieesmärgi - luua soodsad tingimused kodanikualgatuseks Eestis – kesksed;
2.	Arengukava rakendamise ja täitmise hindamiseks puudub aruande koordineerijal objektiivne alus, kuivõrd koostatud arengukaval ei ole määratletud meetmete tulemus- ning tegevuste väljundnäitajaid. Eesmärgid  EKAKis, KATAs ega ka ühiskomisjoni tegevuskavas ei ole ühelgi juhul mõõdetavad, ei selgu milline on tase, mida soovitakse saavutada. Indikaatorite puudumine ei võimalda aru saada, mis ja kui palju soovitud arengute tulemusel riigis paraneb. 
3.	2007. ja 2008. aastal rakendusplaani tegevused tulenesid pigem ministeeriumide valitsemisalade kontekstist ja eesmärkidest kui kodanikuühiskonna arendamise vajadustest; 
4.	Eesmärkide ja meetmete vahel ei ole kehtivas KATAs seost. Arengukava eesmärgid ja nende elluviimiseks sõnastatud meetmete tõlgendusvõimalused ei soodusta soovitavate tegevuste valikut rakendusplaani (nt KATA E5 meetmed väga üldsõnalised);
5.	Mitmed arengukava eesmärgid ja meetmed  vajavad rakendajate ühtse arusaadavuse tagamiseks sõnastuste täpsustamist, täiendamist või muutmist; 
6.	Arengukava rakendamise ning kavandatud ressursside kasutamise optimeerimiseks on otstarbekas selgelt eristada valdkondlikud prioriteedid.

Kuna arengukava tegeleb kahe ning mõneti vastuolulise eesmärgi täitmisega, ühelt poolt on seatud sihiks ehitada üles  kodanikuühiskonna ja mittetulundussektori toimimist tagav institutsionaalne raamistik ja tugistruktuur ning teisalt, tagada avatud ühiskonna, demokraatia jätkusuutlikkust ja kodanikuaktiivsust kindlustavate eelduste tugevnemine, otsustati arengukava täiendamisel keskenduda  prioriteetsetele tegevussuundadele. Töögrupp otsustas lülitada arengukavva kodanikuhariduse teemavaldkonna ning vastavalt struktureerida ümber ka ülejäänud valdkondlikud rõhuasetused. 

3.	SIHTGRUPP 

Täiendatud KATA eelnõu sihtgrupp ei muutu võrrelduna kehtiva KATA-ga. Prioriteetsete tegevussuundade lõikes on kirjeldatud sihtgrupid ja kasusaajad:
1.	Kodanikuharidus - kodanikuharidust edendavad MTÜ-d ja SA -d, noorsootöötajad, põhikooli- ja gümnaasiumi õpilased, noored, arengukoostöö projekte läbiviivad MTÜ-d;  
2.	kodanikuühiskonna ja -algatuse organiseerumine ja võrgustikud - tegevust alustavad, tegutsevad MTÜ-d ja SA-d erinevates tegevusvaldkondades; 
3.	heategevus (vabatahtlik tegevus ja filantroopia) - vabatahtliku tegevusega seotud üksikisikud ja organisatsioonid, annetuste tegijad (nii eraisikud kui ka organisatsioonid;
4.	kaasamine - eestkoste- ja katusorganisatsioonid ning üksikisikud.

4. EELNÕU SISU

Arengukava läbivaks põhimõtteks on, et avalik sektor, kodanikeühendused ja aktiivsed üksikisikud ning ärisektor on partnerid ühiskonna elu edendamisel. 

Avalik võim ja kodanikuühiskond puutuvad kokku tavaliselt järgmistes tegevustes:
-	kodanikeühenduste tegevuste rahalisel toetamisel;
-	ühendustega avalike teenuste osutamiseks lepingute sõlmimisel;
-	otsuste tegemise protsessis kodanikega ja ühendustega konsulteerimisel. 

KATA eesmärkide täitmise jälgimise hõlbustamiseks on muudetud arengukava struktuuri, keskendudes käesoleva hetke tegelikest arenguvajadustest ning aja- ja ressurssidest lähtuvale neljale põhiprioriteedile, sh: 1) kodanikuharidus; 2) kodanikuühiskonna ja –algatuse organiseerumine ning võrgustikud; 3) heategevus (vabatahtlik tegevus ja filantroopia) ning 4) kaasamine. Teemapõhiseid prioriteete toetavad eesmärgid. 

Lisatud KATA rakendusplaan on koostatud 2009 ja 2010. a kohta. Tegevuste puhul on ära näidatud vastutus ja täitjad ning maksumuse prognoos.

Arengukava rakendamise käigus on vajalikud järgmised edasised tegevused:
1.	KATA töörühm, kuhu kaasatakse sotsiaalteadlasi ja eksperte, töötab  välja EKAK indikaatorid, mis hindavad  EKAKi laiemat  ühiskondlikku mõju ja kandepinda;
2.	Täpsustatakse mitmeid eesmärkide indikaatoreid ja nende baastasemeid (mille kohta 20.10.2008 seisuga info või andmestik puudub). Baastasemed on aluseks eeldatava sihttaseme määratlemiseks. 

2010. a alustatakse Kodanikuühiskonna arengukava 2011-2014 koostamisega. 

Eesmärkide ebaselgus on olnud kõige suurem nõrkus nii EKAK-i kui ka KATA puhul. Täiendatud KATA-s annavad eesmärgid selge vastuse küsimusele, mida me tahame saavutada.  Eesmärgid on suunatud tulemusele ning arvestades käesolevaks hetkeks kujunenud ekspertide kokkulepet valitavate indikaatorite osas, tekib võimekus määratleda kodanikuühiskonna arengu baas- ja sihttasemeid. EKAK-i eesmärgid on pigem meetmete loetelu, mitte tulemussaavutused või olulised seisundi muutused. 

Eelnõu sisu võrdlev analüüs
Arengukava eesmärgid:
E1. Avalik sektor on kodanikeühenduste ja aktiivse üksikisiku haldussuutlik partner ühiskonnaelu edendamisel.
E2.Kodanikeühenduste toetamine ja rahastamine on süsteemne, põhinedes teadmistel ja kogemustel.
E3. Avalik sektor on järjekindel ja tulemuslik kodanikeühenduste kaasamisel otsustusprotsessidesse
E4. Avalik-, äri- ja mittetulundussektor on vastastikku hästi informeeritud ja neil on valmisolek koostööks kodanikuühiskonna tugevdamisel.
E5. Aktiivse ja hooliva eluhoiakuga inimesed on toetatud ja pädevad panustamaks ühiskonnaellu. 
Lähtuvalt hetkeolukorra analüüsist seab täiendatud arengukava järgmised eesmärgid:
TE1. Mitmekülgne ja erinevaid ühiskonnagruppe kaasav kodanikuharidus toetab kodanikuühiskonna väärtusi ja aktiivset, hoolivat osalemist ühiskonna elus.
TE2 Eesti kodanikualgatus on mitmekesine ning ühendused on elujõulised.
TE3. heategevus (vabatahtlik tegevus ja filantroopia) on laiaulatuslik ja mitmekesine.
TE4. Avaliku sektori otsuste kujundamine ja rakendamine on tänu kaasamisele tõhusam ning  osapooled on rahul kaasamise protsessi ja tulemustega

Selgitused
Kehtiva KATA eesmärk 1 ja eesmärk 4 on muudetud täiendatud KATA läbivaks põhimõtteks- ühiskonnaelu edendamine toimub aktiivsete üksikisikute, kodanikeühenduste, avaliku sektori ning ärisektori partnerluses.
Osa E1-st  „avalik sektor kui haldussuutlik partner ühiskonnaelu edendamisel“ on viidud meetme tasandile (E2-M4), kuhu on koondatud tegevused, mis on olulised avaliku sektori haldussuutlikkuse tõstmisel. 
Hinnang:  Eesmärki on muudetud 30% ulatuses, viies see arengukava läbivaks põhimõtteks, mida järgitakse kõikide eesmärkide saavutamisel ning meetmete ja tegevuste eluviimisel

Kehtiva KATA eesmärk 2 on viidud meetme tasandile. Täiendatud KATA E2-M2 on sõnastatud „Kodanikeühenduste toetamise ja riikliku rahastamise põhimõtete kujundamine läbipaistvaks, põhjendatuks ja järjepidevaks“. Kuna rahastamine on pigem vahend eesmärgi saavutamiseks kui eesmärk ise, on täiendatud KATA E2 kodanikuühiskonna ja kodanikualgatuse organiseerumine ja võrgustikud laiemaks eesmärgiks   „Eesti kodanikualgatus on mitmekesine ning ühendused on elujõulised“, mis kirjeldab otseselt, kuhu soovitakse jõuda. 
Hinnang: muudetud 50% ulatuses

Kehtiv KATA eesmärk 3 on viidud üle täiendatud KATA eesmärgiks 4, jättes sisu ja põhimõtted samaks;
E3 vastab täiendatud E4, kuid eesmärgi sõnastamisel on lisaks protsessi kirjeldamisele pööratud senistest enam tähelepanu kaasamise väljundile, st rahuolu kaasamise protsessi ja tulemustega.
Hinnang: muudetud 10% ulatuses

Kehtiv KATA eesmärk 4 on nagu esimene eesmärkki täiendatud KATA läbivaks põhimõtteks. Eesmärk ei ole koostöö iseeneses vaid läbi koostöö sündiv tulemus ja parem otsus 
Hinnang: Eesmärki muudetud 10% ulatuses, tuues sisse tulemuslikkuse aspekti

Kehtiv KATA eesmärk 5 on jagatud kolme prioriteetse tegevussuuna eesmärkide vahel.. Eesmärk on selgemalt ja konkreetsemalt välja toodud täiendatud KATA järgmiste eesmärkidena:
E1- mitmekülgne ja erinevaid ühiskonnagruppe kaasav kodanikuharidus toetab kodanikuühiskonna väärtusi ja aktiivset, hoolivat osalemist ühiskonnaelus
E3- heategevus (vabatahtlik tegevus ja filantroopia) on laiaulatuslik ja mitmekesine.
Osa eesmärgist on viidud täiendatud KATA E2 meetmete 2 ja 3 tasandile, mis toetavad aktiivsete inimeste võimalust organiseeruda kodanikuühendustesse
Hinnang: eesmärk on toodud selgemalt ja konkreetsemalt välja, täiendatud E1 (kodanikuharidus) ja E3 vabatahtlik tegevus. Kodanikuaktiivsus on täiendatud E2 (kodanike võimalus organiseeruda kodanikeühendustesse ja koostegemise põhimõttel). Muudetud 30% ulatuses

Mõõdetavad ja selged eesmärgid
Eesmärkide indikaatorite kokkuleppimisel lähtuti KATA muutmisel kõige uuemast olemasolevast andmestikust. Baastaseme ja sihttaseme määratlemisel järgiti põhimõtet, et sihttasemes kokkuleppimise eelduseks saab olla perioodiliselt läbiviidav sotsiaaluuring või korduvuuring, mille alusel on võimalik trende jälgida.
Andmestiku puudumise tõttu jäid välja järgmised töögrupi poolt pakutud kodanikuühiskonna arengut iseloomustavad olulised indikaatorid:
•	Mittetulundusühenduste eestkostega seotud kohtusse pöördumiste arv
•	Kodanikualgatuslike mittetulundusühenduste struktuur 
•	Sotsiaalse võrgustiku indeks ja sotsiaalse osaluse indeks 
•	Mittetulundusühenduste poolt makstav sotsiaalmaks (alates 2011)
•	Mittetulundusühenduste  liikmete arv (alates 2011)
•	Mittetulundusühenduste avalik imago

Eesmärkide indikaatoreid on palju, kuna eesmärgid on valdavalt kaheosalised, mis tähendab, et eesmärgist tuleneb veel teine eesmärk.   Lähtutud on põhimõttest, et hinnatud oleks kogu eesmärk tervikuna. Näiteks täiendatud eesmärgi 2 „Eesti kodanikulagatus on mitmekesine ja ühendused on elujõulised“ indikaatoritest pooled hindavad mitmekesist kodanikualgatust ja pooled ühenduste elujõudu. 

Kodanikuharidus
Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammi 2007-2011 eesmärgikirjelduse 19.7 kohaselt teevad regionaalminister ja haridusminister koostöös vabaühendustega riikliku kodanikuhariduse kava vähemalt viieks aastaks. Vastavalt toodud eesmärgile on ülesannete jaotuses regionaalministri pädevuses algatada alusdokumendi "Kodanikuhariduse arengusuunad" väljatöötamine ning haridus- ja teadusministril põhikooli- ja gümnaasiumi riikliku õppekava täiendamine kodanikuhariduse arendamist võimaldavate sätetega.

Arengukava tegevuste kooskõlastamise käigus vähendas Haridus- ja Teadusministeerium KATA töögrupi poolt väljatöötatud kodanikuhariduse tegevusi. Kodanikuhariduse tegevussuuna meede 1:  Kodanikuhariduse laiendamine kõigile formaalhariduse tasemetele, jäid mitmed tegevused rahalise katteta, mistõttu on kavas alljärgnevalt nimetatud ideed jätta 2011. a jõustuvasse arengukavasse:
1)	Õpetajate ettevalmistus- ning täiendkoolituse programmide täiendamine (kodanikuühiskonnaga seotud teemaderingi ning kodanikuharidust toetavate aktiivõppemeetodite kasutamise sissetoomine (Teostajad:  SiM, erinevad MTÜ-d, ülikoolid, Õpetajate Liit, aineõpetajate seltsid)
2)	Tunnustuskonkursi „Demokraatlik kool“ läbi viimine.
3)	Kodanikuühiskonna aluste tugevam integreerimine ülikoolide õppekavadesse – kodanikuühiskonna toimemehhanismide tundmaõppimine peab saama akadeemilise kõrghariduse oluliseks osaks. (Teostajad: ülikoolid, Üliõpilaskondade Liit)
4)	Põhimõtete ja reeglite välja töötamine arvestamaks vabatahtlikku tegevust formaalhariduse osana (Teostajad: ülikoolid, Üliõpilaskondade Liit)

Kodanikuhariduse eesmärgi täitmise eest puudub selge vastutus, mis jaguneb konkreetsete tegevuste lõikes Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Siseministeeriumi vahel. Arengukava rakendamise käigus lepivad nimetatud kaks ministeeriumi kokku „Kodanikuhariduse horisontaalse koostööpoliitika  mudeli väljatöötamine ja elluviimine“ raames, mis loob rollide ja vastutuse selguse. 

Kodanikuühiskonna ja kodanikualgatuse organiseerumine ning võrgustikud
Eesmärgi alla on koondatud kodanikeühenduste rahastamine, MTÜ-de juhtimissuutlikkuse ja tegutsemiskeskkonna parendamisega  seotud tegevuste grupid. 

Heategevus (vabatahtlik tegevus ja filantroopia) 
2009. a valmiva vabatahtlikku tegevust kirjeldava uuringu eesmärk on anda süsteemne ülevaade vabatahtlikus tegevuses osalemisest Eesti elanike hulgas ning uuringu tulemuste põhjal töötada välja soovitused, mida arvestada vabatahtliku tegevuse arendamisel Eestis. Uuringu andmestiku (arv ja määr) põhjal on võimalik hinnata vabatahtliku tegevuse legaaldefinitsiooni väljatöötamise vajalikkust.  Legaaldefinitsioon (Eesti Vabariigi töölepingu seadus või mittetulundusühingute seadus) oleks aluseks vabatahtlike sotsiaalsetes garantiides kokku leppimises. 2009. a täiendatakse uuringu tulemuste põhjal vabatahtlikku tegevust hindavaid indikaatoreid ning nende siht- ja baastasemeid. 

Kaasamine
Kaasamine on prioriteetne tegevussuund, kuna kodanike osalemine avaliku võimu otsuste tegemises on vajalik selleks, et sünniksid paremad otsused. Kaasamine aitab vältida vigu ja arusaamatusi, hinnata paremini otsuste võimalikke mõjusid ning saavutada nende tõhus rakendamine. Arvamuse avaldamine ning osalemine muudab viisi, kuidas inimesed end ühiskonnas tunnevad ning kuidas nad ühiskonna ja riigi kujundamisse suhtuvad. Valitsemises osalemine suurendab ka kodanikutunnet ja hoolivust oma riigist. 

Valdkonnaülesed arendustegevused
Arengukava rakendamist toetavad valdkonnaülesed arendustegevused, milleks on teavitustegevused, õiguslik regulatsioon, statistika, seire, koolitused, mis läbivad kõiki teemavaldkondi ning tagavad kogu arengukava ühtsuse. Kuigi kodanikuühiskonna valdkonnas on koostatud mitmeid suuri uuringuid, ei olnud need korduvad, mis võimaldaksid järgida trende. 

Erinevate ekspertide hinnangul eeldab mittetulundussektori ja kodanikuühiskonna arendamine pikas ja keskpikas perspektiivis strateegilise planeerimise süsteemi ja arengukavandamisega käsikäes kodanikuühiskonna poliitikat, mis vastab senisest selgemalt ühiskonna üldistele arenguvajadustele, sektori rollipotentsiaali avamisele avaliku- ja ärisektori kontekstis.   Kodanikuühiskonna jätkusuutlikuks toimimiseks on oluline õigusliku keskkonna täpne määratlus ja ajakohasus. Seadusandliku keskkonna peamine väljakutse on vabatahtliku tegevuse ja avalikes huvides tegutsevate kodanikeühenduste rolli selgema õiguslik määratlemine. Kuna Eestis on avalikes huvides tegutsevatel ühendustel erinevalt erahuvides tegutsejatest võimalik avalikult sektorilt taotleda tulumaksusoodustusega eeliseid, on järjest enam ja selgemalt tõusetunud vajadus kokkuleppeks, mis puudutab ühenduste tegutsemist avalikes huvides. Täna seostatakse tihti Eestis avalikes huvides tegutsevaid ühendusi EMTA juures registreeritud tulumaksusoodustusega mittetulundusühenduste ja sihtasutuste nimekirjaga. See nimekiri ei sisalda kõiki organisatsioone, mis tegutsevad avalikes huvides.

Kehtiv õiguslik keskkond ei erista vabatahtlikku tema õigusliku seisundi järgi teistest õigussubjektidest. Vajadus vabatahtliku mõistes kokkuleppimiseks on tõstatunud probleemist, mis on tekkinud seoses vabatahtlike kulude katmisega. Kuigi vabatahtlik töö on tasuta tehtav töö, ei ole see reaalselt kuludevaba. 

4. EELNÕU VASTAVUS EUROOPA LIIDU ÕIGUSELE 
Eelnõu on kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega. Eelnõu koostamisel on järgitud Euroopa Komisjoni Valges Raamatus Euroopa Valitsemise kohta toodud hea valitsemise põhimõtteidning Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitusi kodanike osalusest avalikus elus 

5. EELNÕU  MÕJUD

Arengukava rakendumisel luuakse soodsad tingimused kodanikualgatuseks. Inimesed tunnevad huvi ja hoolivad ühiskonnast. Kodanikuühiskonna arendamine toimub aktiivsete üksikisikute, kodanikeühenduste, avaliku sektori ning ärisektori partnerluses. 

Arengukava edukat rakendamist võivad takistada järgmised mõjud:

1. Arengukava elluviimise eest vastutavate asutuste ja organisatsioonide ebapiisav ja mittesihipärane valdkonna arendamine ning Siseministeeriumi  ja Haridus- ja Teadusministeeriumi vaheline suhteliselt nõrk koostöö. 
Kodanikualgatuse toetamise arengukava rakendamine ja arendamine on eelkõige Siseministeeriumi ja Haridus- ja Teadusministeeriumi ülesanne. Arengukava edukat rakendamist segab  asjaolu, et ministeeriumides vastutavad tegevuste eest mitmed erinevad ametnikud, kelle vahel puuduvad tööalased kontaktid. 
Kodanikuühiskonna prioriteetsed tegevussuunad on väärtustatud ministeeriumide arengukavades. KATA töörühma kuuluvad ametnikud teevad eesmärkide ja tegevuste elluviimise nimel  tihedat koostööd. 

2. Valitusasutuste selged kokkulepped ning sisuline koostöö arengukava ellurakendamisel.
Kodanikuühiskonna arengu arendamine  eeldab terviklikku käsitlust mitte üksikute valdkondade süsteemitut, killustatud  tegevust (puudub koordineerija ja täpne vastutaja). 

3. Arengukava rakendamise eest vastutava struktuuriüksuse puudumine Siseministeeriumis. 
Kodanikuühiskonna valdkonna juhtimise korrastamise üheks oluliseks  komponendiks on Siseministeeriumis iseseisva struktuuriüksuse,  kodanikuühiskonna osakonna loomine. Arvestades antud valdkonna spetsiifilisust ning asjaolu, et märkimisväärselt suur osa sisutööst toimub ühendustes, oleks vajalik Siseministeeriumi struktuuris iseseisva EKAK rakendusüksuse - kodanikuühiskonna osakonna või büroo moodustamine.   Eesti kodanikuühiskonna arendamine on püsivalt fookuses real sihtgruppidel, sh sotsiaal- ja majandusteadlastel jt, kodanikeühendustel ja kodanikel, kes jälgivad tähelepanelikult Siseministeeriumi, regionaalministri ja kodanikuühiskonna spetsialistide tegevust. Tunnetatav on surve ja ootus valdkonna eristumisele ja tegevuse professionaalsusele. Kodanikuühiskonna  valdkond on Siseministeeriumi struktuuris kohaliku omavalitsuse- ja regionaalhalduse osakonna koosseisus (kaks peaspetsialisti), mistõttu puudub infovahetuseks ning sisulise koostöö tegemiseks, valdkondlike operatiivküsimuste kergitamiseks, teiste struktuuriüksustega organisatsiooni tasandil väljund keskastmejuhtimise tasandil. Siseministeeriumis on vahelduva eduga diskuteeritud kavatsusest kodanikuühiskonna arendamise iseseisva struktuuriüksuse loomiseks. Juhtnööre optimeerida haldusorganisatsiooni ülesehitust selle toimimise efektiivsuse suurendamiseks annab ka Riigieelarve strateegia 2007-2010 pt 3.3.8, mis haldusvõimekuse prioriteedis viitab valdkonna arengut soodustavale tegevusele, milleks on EKAK elluviimiseks vastava rakendusüksuse tegevuse käivitamise toetamine. 

6. ARENGUKAVA ELLUVIIMISEKS VAJALIKUD KULUTUSED

Arengukava rakendamise esimeses etapis kinnitati  2007. a rakendusplaani tegevuste kogusummaks 45 620 000 kr. Reaalselt suunati kodanikühiskonna arengusse 48 512 736 kr, mis on 5% võrra suurem algselt kavandatust.  2008. a rakendusplaaniga kinnitati eelarveks 67 090 000 kr

Kõik arengukava täitmiseks vajalikud kulutused planeeritakse iga asjaomase ministeeriumi eelarvesse. Kaasatud on ka Euroopa Liidu Struktuurifondide vahendid (ESF).
Kulude jaotus strateegiliste eesmärkide, meetmete ja tegevuste lõikes on toodud lisas 1 (rakendusplaan aastateks 2009-2010).

2007	2008	2009	2010	
45 620 000	67 090  000	83 689 362  
	80 439 952	

Kuna arengukava maksumuses sisalduvad erinevate arengukavadega planeeritud vahendid, on oluline neid eristada

2009 ja 2010 a maksumuse prognoos ministeeriumide ja rahastamisallikate lõikes: 

Ministeeriumid ja Riigikantselei	2009 	2010	Kavandatavate vahendite selgitus	
Siseministeerium	2 838  000 
1 300 000 

40 000 000

8 070 588 
270 000 	2 008 000 
1 300 000

40 000 000

8 841 177
140 000 	KATA (SIM - KORHO)
KATA (ESF- rahastamise kontseptsioon*)
KATA (Riiklikud rahastamis-programmid KOA, KÜSK)
KATA (ESF -EAS MAK)
ESF majanduskeskkonna rakenduskava prioriteetne suund „infoühiskonna edendamine“ 	
Riigikantselei	1 740 000 	500 000 	KATA	
Välisministeerium	18 000 000	18 000 000 	Arengukoostöö ja humanitaarabi arengukava	
Justiitsministeerium	asutuse tegevuskuludest 
10 000 	asutuse tegevuskuludest
10 000  		
Haridus- ja teadusministeerium	9 450 000
1 249 999 
   760 775	9 450 000

560 775	Noorsootöö strateegia
Riiklik programm	
Majandus- ja kommunikatsiooni-ministeerium	asutuse tegevuskuludest 	asutuse tegevuskuludest 		
Rahandusministeerium	asutuse tegevuskuludest	asutuse tegevuskuludest 		
Kokku 	 83 689 362 kr	80 439 952  kr	KATA 	

* kodanikeühenduste riigieelarvelise rahastamise korrastamise kontseptsiooni rakendusprogramm ESF inimvõimekuse arendamise rakenduskava haldussuutlikkuse meetmest. Programmi indikatiivne maksumus perioodil 2009-2013 on 2,6 miljonit krooni. Programmi  omafinantseering (260 000 kr) moodustub Siseministeeriumi kodanikuühiskonna riigieelarvelistest vahenditest. 

Rakendusplaanis on mõned konkreetsed tegevused, millel rahalist katet ei ole. Piiratud eelarve tingimustes on nii ministeeriumidel kui ka kodanikeühendustel võimalus kasutada projektipõhist rahastust, näiteks esitada taotlus Tarkade Otsuste Fondi vms.  Mõnede tegevuste maksumus tähendab eelarvet ehk summat, mida tuleb eraldi taotleda. Vastavad selgitused on tehtud rakendusplaani märkuste lahtris.  Selline lähenemine piiratud eelarve tingimustes tagab selguse ja läbipaistvuse. Rakendusplaan näitab ära, mis summad on kindlad ja olulised arengukava elluviimiseks ja näitab ära tegevused, millele veel täit kindlust ja eelarvet ei ole, kuid on eesmärkide saavutamiseks vajalikud. 

Rakendusplaanis on märgitud mitme tegevuse maksumus asutuse tegevuskuludest kuna tegevuse kogumaksumust ei ole võimalik eraldi välja tuua. Tegemist on valitsusatuste ametnike ametijuhendite ja tööplaanide kohaste igapäevaste tööülesannetega, mille maksumuseks oleks võimalik arvutada % palgakulust. 

7. KOOSKÕLASTAMINE

Eelnõu läbis  www.osale.ee avaliku konsulteerimise perioodil 13. november – 28. november 2008. 

Kodanikualgatuse toetamise arengukava 2007.-2010. täiendamise eelnõu saadeti   kooskõlastamiseks Haridus- ja Teadusministeeriumile, Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile, Välisministeeriumile, Keskkonnaministeeriumile, Rahandusministeeriumile ja Riigikantseleile. Samuti paluti hinnangut Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidult, Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskuselt, Külaliikumiselt Kodukant, Avatud Eesti Fondilt ning Eesti Linnade Liidult ning  Eesti Maaomavalitsuste Liidult.